Versailles’ loss pakub külastajatele põgusat pilku küllusesse, mida nautisid need, kes seal elasid ja valitsesid. Selle muljetavaldav arhitektuur, suurejoonelised lõputud aiad, peeglisaal, kunstikollektsioon ja palju muud tunnistavad kuningate ja kuningannade rikkast elustiilist. See, Prantsusmaa suurim loss, ehitati Prantsuse võimu kinnitamiseks tol ajal.
Ka Uue Testamendi ajal olid kuningad ja valitsejaid küllusega ümbritsetud. Sellepärast ei sobinud Jeesus populaarse arusaamaga kuningast. „Pilaatus läks nüüd taas kohtukotta ja kutsus Jeesuse ning ütles talle: „Kas sina oled juutide kuningas?“ (Johannese 18:33) „Jeesus vastas: „Minu kuningriik ei ole sellest maailmast. Kui minu kuningriik oleks sellest maailmast, küll mu sulased oleksid võidelnud, et mind ei oleks antud juutide kätte. Aga minu kuningriik ei ole siit.““ (salm 36) Sellest kirjast „Juutide kuningas“ (19:19) sai ametlik süüdistus, mis kinnitati risti külge, ja Johannes lisab, et see oli kirjutatud kolmes keeles − heebrea, ladina ja kreeka keeles −, mis tähendas, et kõik, kes seda lugasid, said aru. See tiitel tegi juudi ülempreestrite olemise väga ebamugavaks ja nad palusid Pilaatusel täpsustada, et see oli Jeesuse enda väide, mitte fakt. Pilaatus ei nõustunud. Kuid see, mis oli mõeldud süüdistuse ja pilkena, aitas luua universumi kõige sügavama tähendusega stseeni: kuningate Kuningas oli lahkunud oma taevasest paleest, et tulla ja surra kurjategijana ristil, et päästa oma rahvas. F. F. Bruce lisab: „Nüüd näeb Johannes risti küljes olnud „tiitli“ sügavamat tähendust, mida ei suutnud mõista ei Pilaatus ega ülempreestrid. „Tund on tulnud, et Inimese Poeg kirgastataks.“ Ristilöödu on tõeline kuningas, kõige kuninglikum kuningas, sest tema, kes on ristile venitatud, muudab jõleda piinariista autrooniks ja „valitseb puu pealt“.“* Kiitkem meie Kuningat, kes on väärt kogu austust, sest Ta pidas meie lunastust kõrgemaks kui kogu taevast vara ja au (Ilmutuse 5:12).
Minu vastus:
* F. F. Bruce, „The Gospel of John“ (Grand Rapids, MI: Eerdmans, 1983), 369.